3Tp/14/2023 - 
IČS: 9523100411
ECLI:SK:SSPK:2025:9523100411.2         

U Z N E S E N I E

                             
  
      	Špecializovaný trestný súd, sudkyňou pre prípravné konanie Mgr. Pamelou Záleskou, v trestnej veci obvineného xxxxxxxxxxx a spol., pre obzvlášť závažný zločin porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku podľa § 237 odsek 1, odsek 4 písmeno a) Trestného zákona a iné, o námietke zaujatosti obvineného     xxxxxxxxxxxx voči sudkyni Špecializovaného trestného súdu Mgr. Pamele Záleskej, v Pezinku dňa 30. 06. 2025 takto 

r o z h o d o l :
     	Podľa § 32 odsek 3 Trestného poriadku sudkyňa Špecializovaného trestného súdu Mgr. Pamela Záleská nie je vylúčená z prejednávania trestnej veci proti obvinenému Xxxxxxxxxxxxxxxxx, vedenej na Špecializovanom trestnom súde pod spisovou značkou 3Tp/14/2023 pre obzvlášť závažný zločin porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku podľa § 237 odsek 1, odsek 4 písmeno a) Trestného zákona a iné. 

O d ô v o d n e n i e

     	Prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky predložil dňa 07. 11. 2023 na Špecializovaný trestný súd podľa § 191 písmeno d) Trestného poriadku spisový materiál na rozhodnutie o sťažnosti obvineného Xxxxxxxxxxxxxxxxx, podanej proti uzneseniu prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky sp. zn. VII/1 Gv 59/18/1000-203 z 09. 10. 2023, ktorým podľa § 425 odsek 1 Trestného poriadku zaistil majetok obvineného Xxxxxxxxxxxxxxxxx (ďalej v texte len „obvinený“). 	
Predmetná trestná vec bola pridelená na prejednanie a rozhodnutie sudkyni pre prípravné konanie Mgr. Pamele Záleskej, ktorá bola v kalendárnom týždni počnúc dňom 06. 11. 2023 až do 13. 11. 2023 zaradená do pracovnej pohotovosti, a to v súlade s Rozvrhom práce Špecializovaného trestného súdu pre rok 2023 a jeho prílohami. 
Sudkyňa pre prípravné konanie Špecializovaného trestného súdu Mgr. Pamela Záleská rozhodla o označenej sťažnosti obvineného uznesením  sp. zn. 3Tp/14/2023 zo dňa 21. 11. 2023 tak, že jeho sťažnosť zamietla.
Obvinený následne prostredníctvom svojho obhajcu Xxxxxxxxxxxxxxxxx dňa 03. 01. 2024 vypracoval a podal ústavnú sťažnosť na Ústavný súd Slovenskej republiky, ktorú Ústavný súd Slovenskej republiky uznesením zo dňa 01. 10. 2024 pod č. k. IV. ÚS 480/2024-21 prijal na ďalšie konanie v celom rozsahu a na jej podklade neskôr nálezom pod  č. IV. ÚS 480/2024-60 zo dňa 27. 05. 2025 vyslovil porušenie základného práva sťažovateľa (obvineného), uznesenie Špecializovaného trestného súdu sp. zn. 3Tp/14/2023 zo dňa 21. 11. 2023 zrušil a vec vrátil Špecializovanému trestnému súdu na ďalšie konanie. V odôvodnení nálezu v bodoch 63 a 64 uviedol, že bude úlohou Špecializovaného trestného súdu v prvom rade zaoberať sa námietkami sťažovateľa (obvineného) vo vzťahu k tvrdeniu nedostatku nezaujatosti a nestrannosti zákonnej sudkyne, teda rozhodnúť o námietke zaujatosti voči sudkyni Mgr. Pamele Záleskej (ďalej v texte len „namietaná sudkyňa“), pričom nebude osobitne potrebné podávať námietku zaujatosti a na účel tohto rozhodnutia bude možné použiť ústavnú sťažnosť obvineného v spojení s označeným nálezom Ústavného súdu Slovenskej republiky. Ústavný súd ďalej v náleze konštatoval, že až po vyriešení otázky zaujatosti bude úlohou Špecializovaného trestného súdu opätovne meritórne rozhodnúť o sťažnosti obvineného proti uzneseniu prokurátora.     
V ústavnej sťažnosti (ktorú je v danom prípade potrebné považovať aj za námietku zaujatosti) obvinený uviedol, že podľa medializovaných vyjadrení predsedu Súdnej rady SR xxxxxxxxx je namietaná sudkyňa v rodinnom vzťahu s novinárkou Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx, ktorý má požívať ochranu v zmysle Charty základných práv Európskej únie, pričom táto novinárka vo svojich článkoch, či iných mediálnych vyjadreniach vyjadrovala svoj negatívny vzťah k jeho osobe (bod 13/ ústavnej sťažnosti obvineného). Ďalej obvinený v ústavnej sťažnosti argumentoval, že namietaná sudkyňa „nespĺňa atribúty nezávislého justičného orgánu v zmysle 47 Charty základných práv EÚ a čl. 6 ods. 1 Dohovoru ako i čl. 46 ods. 1 Ústavy SR“ z dôvodu nedostatku objektívnej nestrannosti (bod 28/ ústavnej sťažnosti obvineného). Uvedený rodinný vzťah podľa názoru obvineného namietanú sudkyňu jednoznačne diskvalifikuje z rozhodovania z dôvodu objektívnej nestrannosti, keďže novinárka Xxxxxxxxxxxxxxxxx sa vo svojich článkoch dlhodobo venuje osobe obvineného a prezentuje extrémne negatívne názory na jeho osobu a sama novinárka je v procesnom postavení poškodenej v prípade tzv. sledovania novinárov a domáha sa potrestania obvineného, v dôsledku čoho takýto vzťah nie je možné z pohľadu objektívnej nestrannosti považovať za neutrálny (bod 29/ ústavnej sťažnosti obvineného). Obvinený tiež uvádzal, že ak namietaná sudkyňa sama neoznámila svoju zaujatosť, bolo minimálne jej povinnosťou oboznámiť procesné strany s existenciou „toho vzťahu“ tak, aby mohli procesné strany efektívne uplatniť námietku zaujatosti, a preto podľa obvineného aj porušenie tejto povinnosti, prejavujúce sa v utajení tohto rodinného vzťahu, samo o sebe indukuje nedostatok objektívnej nestrannosti (bod 31/ ústavnej sťažnosti obvineného). 
Špecializovaný trestný súd preskúmal námietku zaujatosti (ústavnú sťažnosť zo dňa 03. 01. 2024), dôkladne sa oboznámil so všetkými namietanými skutočnosťami a rozhodol, že sudkyňa Špecializovaného trestného súdu v predmetnej trestnej veci - Mgr. Pamela Záleská nie je vylúčená z konania vedeného pod sp. zn. 3Tp/14/2023.
	Obvinený namietol osobu sudkyne z dôvodu, ktorý súd nevyhodnotil ako relevantný na vylúčenie sudkyne z konania a rozhodovania vo veci.
Najskôr považuje súd za potrebné a neodmysliteľné uviesť, že sama namietaná sudkyňa sa vo veci necíti byť zaujatá a nemá žiadny zákonom predpokladaný pomer k osobe obvineného ani k samotnej jeho trestnej veci, ktorý by ju z rozhodovania diskvalifikoval. 
V súvislosti s vyššie konštatovaným záverom, ktorý je výsledkom subjektívneho nazerania na existenciu prekážok nestrannosti a nezaujatosti, súd zdôrazňuje, že namietaná sudkyňa si je vedomá faktu, že jedinou úlohou sudcu je vyhodnocovať priebeh konania pred súdom, zaujímať vo veci adekvátne a procesnými predpismi predpísané stanoviská a v konečnom dôsledku neutrálne a nestranne rozhodnúť. 
Ako vyplynulo z námietky zaujatosti, obvinený za dôvod na vylúčenie namietanej sudkyne považuje vzťah namietanej sudkyne a redaktorky Denníka N xxxxxxxxxx, a to minimálne z hľadiska tzv. teórie zdania.  	
Zaoberajúc sa týmto dôvodom, považuje súd za potrebné v úvode predovšetkým zdôrazniť, že redaktorka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx nie je v predmetnej trestnej veci v žiadnom procesnom postavení a nie je vôbec možné zaradiť ju do okruhu osôb predpokladaných v § 31 odsek 1 Trestného poriadku, vo vzťahu ku ktorým je sudkyňa povinná skúmať svoj pomer. 
V prípade redaktorky Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx sa teda v tomto trestnom konaní nejedná o osobu, ktorej by sa úkon priamo týkal a z obsahu predloženého spisového materiálu zároveň nevyplýva, že by ktorýkoľvek zo zákonným spôsobom získaných dôkazov mal pôvod vo výkone jej povolania novinárky, a ani že by mal slúžiť ako podklad pre rozhodnutie o sťažnosti obvineného proti uzneseniu prokurátora.   
Podľa § 31 odsek 1 Trestného poriadku, z vykonávania úkonov trestného konania je vylúčený sudca alebo prísediaci sudca (ďalej len „prísediaci“), prokurátor, policajt, probačný a mediačný úradník, vyšší súdny úradník, súdny tajomník, asistent prokurátora a zapisovateľ, u ktorého možno mať pochybnosť o nezaujatosti pre jeho pomer k prejednávanej veci alebo k osobám, ktorých sa úkon priamo týka, k obhajcovi, zákonnému zástupcovi, splnomocnencom alebo pre pomer k inému orgánu činnému v tomto konaní.
Podľa § 32 odsek 3 Trestného poriadku, o vylúčení z dôvodov uvedených v § 31 na základe námietky vznesenej niektorou zo strán v iných prípadoch ako podľa odseku 2 rozhoduje orgán, ktorého sa tieto dôvody týkajú. O tom, či je vylúčený sudca alebo prísediaci, ktorý rozhoduje v senáte, rozhodne tento senát.
Podľa § 32 odsek 6 Trestného poriadku, o námietke zaujatosti strany, ktorá je založená na tých istých dôvodoch, pre ktoré už raz bolo o takej námietke rozhodnuté, alebo ktorá nebola vznesená bezodkladne podľa § 31 ods. 5 alebo ak je dôvodom námietky len procesný postup orgánov činných v trestnom konaní alebo súdu v konaní, sa nekoná; to platí aj o námietke, ktorá je založená na iných dôvodoch ako dôvodoch podľa § 31.
V zmysle vyššie v texte citovaného ustanovenia je dôvodom pre vylúčenie sudcu z konania jeho pomer k prejednávanej veci alebo k niektorej osobe, ktorej sa úkon trestného konania týka, k ich zástupcom alebo k inému orgánu činnému v trestnom konaní. 
Najväčší potenciál vyvolať pochybnosti o nezaujatosti sudcu, ktoré by mali za následok vylúčenie sudcu z konania a rozhodovania veci, je možné pripísať dôvodu spočívajúcemu v pomere sudcu k veci, keďže ten by mal v zásade vždy viesť k vylúčeniu sudcu. V rámci skúmania tohto dôvodu je potrebné zameriavať pozornosť na zistenie, či má sudca priamy záujem na výsledku konania a tiež, či sa už skôr podieľal na rozhodovaní veci, teda či vybavoval vec v skorších štádiách konania. Rovnako je potrebné skúmať verejné prejavy sudcu, ktoré by za určitých okolností mohli byť spôsobilé vyvolať pochybnosti o nezaujatosti sudcu.   
Možno konštatovať, že potenciál vyvolať také pochybnosti klesá vo vzťahu k ďalším dôvodom, pretože zatiaľ čo pomer sudcu k osobám, ktorých sa úkon trestného konania týka a pomer k ich zástupcom nemusí nevyhnutne viesť k vylúčeniu sudcu, tak pomer k inému orgánu činnému v trestnom konaní by spravidla mal viesť k vylúčeniu sudcu len výnimočne. Pochopiteľne, vždy v závislosti od konkrétnych okolností veci a pri dôslednom zohľadnení povahy a intenzity tohto vzťahu (rodinné vzťahy, osobné a priateľské vzťahy, profesijné a kolegiálne vzťahy, nepriateľské vzťahy).
Pri posudzovaní, či je vôbec daný dôvod na vylúčenie sudcu a ktorý z dôvodov vyvoláva pochybnosti o nezaujatosti sudcu, sa uplatňuje nielen subjektívny, ale aj objektívny prístup.
Osobné presvedčenie konkrétneho sudcu nepostačuje (subjektívne hľadisko), hoci osobná nezaujatosť (nestrannosť) sudcu sa predpokladá až dovtedy, kým sa nepreukáže opak. Nemenej dôležité je zadosťučiniť objektívnemu posúdeniu, a teda požiadavke, aby spravodlivosť bola nielen vykonávaná, ale aby sa aj zdalo, že je vykonávaná, čoho cieľom je preveriť, či existujú neklamné, overiteľné skutočnosti, spôsobilé vzbudiť pochybnosti o nezaujatosti sudcu. Vo vzťahu k objektívnemu aspektu hodnotenia nezaujatosti sudcu treba skúmať, či obava, že niektorý sudca nie je nestranný, môže byť považovaná za objektívne oprávnenú (primerane napr. rozsudok ESĽP vo veci xxxx proti Dánsku z 24. mája 1989). To znamená, že aj pri posudzovaní tzv. javovej stránky nestrannosti sudcu je podstatné, aby reálne existovali objektívne okolnosti, ktoré by mohli vyvolať pochybnosti o nezaujatom vzťahu sudcu k veci, stranám alebo k ich zástupcom. Súčasne však platí, že ani z objektívneho hľadiska nemôže nestrannosť sudcu spochybniť čokoľvek, keďže sudca nie je stroj na rozhodovanie a nie je oslobodený od akéhokoľvek svetonázoru, subjektívnych pocitov, sympatií, či antipatií. Sudca je súčasťou určitého sociálneho prostredia, od ktorého nie je a nemôže byť úplne izolovaný. Preto aj ESĽP pristupuje k tejto otázke realisticky a vyžaduje, aby sa obava z absencie nestrannosti sudcu zakladala na konkrétnych, preukázateľných a dostatočne závažných skutočnostiach (porovnaj rozsudok ESĽP vo veci xxxx a xxxxx proti Fínsku z 26. februára 2002).
Na základe týchto skutočností súd konštatuje, že namietaná sudkyňa nemá žiadny pomer k prejednávanej veci, a to ani v jeho aktuálnom štádiu (zrušenie a vrátenie veci na ďalšie konanie), ktorého predmetom je rozhodovanie o sťažnosti obvineného proti uzneseniu prokurátora o zaistení majetku. Ide o trestnú vec, ktorá bola rozhodovaná v rámci prípravného konania a v čase, v ktorom bola namietaná sudkyňa zaradená do pracovnej pohotovosti (do služby) ako sudkyňa pre prípravné konanie, pričom namietanej sudkyni bola vec pridelená na konanie a rozhodovanie v týždni, v ktorom vykonávala pracovnú pohotovosť v súlade s Rozvrhom práce  Špecializovaného trestného súdu pre rok 2023 a jeho príloh. 
Z hľadiska naplnenia zákonom predpokladanej podmienky existencie akéhokoľvek pomeru sudcu k prejednávanej veci, ktoré by odôvodňovalo jeho vylúčenie z konania, je možné uviesť, že pre sudcu platí povinnosť oznámiť svoju zaujatosť a dôvody na vylúčenie z konania, v ktorom by mala byť osoba sudcu prekážkou pre spravodlivé rozhodnutie. Platí to však len za predpokladu, že existujú relevantné dôvody na také vylúčenie. V čase pred pridelením predmetnej trestnej veci ako ani v čase od samotného pridelenia veci na jej prejednanie a rozhodnutie neexistovali žiadne také skutočnosti, ktoré by sudkyni bránili vo veci konať a rozhodnúť nestranne a nezaujato. 
Za relevantný pomer k niektorej osobe, ktorej sa úkon trestného konania týka, je v zmysle vyššie v texte citovaného ustanovenia potrebné považovať súčasný alebo aj minulý bližší priateľský, nepriateľský vzťah, osobný alebo pracovný konflikt ako aj dlhodobejší bezprostredný osobný alebo pracovný kontakt, ktorý by mohol odôvodňovať pochybnosť o nezaujatosti.
Pokiaľ teda ide o osobu samotného obvineného, sudkyňa k nemu nemá žiadny pomer a aj v kontexte námietky zaujatosti zastáva súd názor, že namietaná sudkyňa obvineného pozná len z vlastnej rozhodovacej činnosti, avšak nepozná ho osobne, nebola a ani nie je s obvineným v žiadnom vzťahu (ani v priateľskom, ani v nepriateľskom). Súd tiež konštatuje, že namietaná sudkyňa ani v minulosti a ani v súčasnosti nemala a nemá s obvineným osobný, či pracovný konflikt, rovnako tak namietaná sudkyňa nemala a nemá s obvineným dlhodobejší bezprostredný osobný alebo pracovný kontakt, nakoľko pre namietanú sudkyňu je obvinený osobou z tohto hľadiska neznámou, s ktorou prichádza namietaná sudkyňa do kontaktu len na základe plnenia si povinností, vyplývajúcich jej z pozície a funkcie sudkyne.
Súd v tejto súvislosti dodáva, že dôvod pre vylúčenie sudcu z konania pre jeho pomer k osobám, ktorých sa úkon týka, má garantovať, aby sudca rozhodoval nezaujato, bez predsudkov, sympatií či antipatií k osobám zúčastneným v trestnom konaní. Vyžaduje sa však dostatočne intenzívny vzťah, ktorý má svoj základ v priateľstve, nepriateľstve, príbuzenskom alebo obdobnom ako príbuzenskom pomere alebo v predsudkoch, ktoré majú ekonomický, rasový, etnický, sexuálny alebo náboženský charakter, čo by malo za následok neschopnosť sudcu nezávisle a nestranne rozhodnúť napriek jeho zákonom uloženým povinnostiam (I. ÚS ČR 4285/2012). 
Intenzitu vzťahu je pritom možné merať najmä dĺžkou existencie vzťahu alebo dobou, ktorá uplynula od jeho ukončenia. Vzťah vychádzajúci len z časovo a účelovo obmedzenej spolupráce spravidla nie je natoľko závažný a hlboký, aby bol svojou povahou spôsobilý založiť zaujatosť (NSS ČR z 11. júna 2010,  Nao 46/2010). Priateľským vzťahom je hlboký (až emocionálny) vzťah založený na dôvere, úprimnosti, družnosti, prívetivosti, vzájomnej pomoci, tolerancii, porozumení, ale aj účasti na spoločnom duševnom i duchovnom živote (NR zo 16. apríla 2014, 8 Nc 12/2014).  
V danej veci však o takýto druh vzťahu namietanej sudkyne a obvineného nejde. Pokiaľ teda obvinený namietal skutočnosti, ktoré majú vytvárať prekážku nezaujatého a nestranného rozhodovania namietanej sudkyne preto, že namietaná sudkyňa je v rodinnom vzťahu s novinárkou Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx, ktorá sa „dlhodobo venuje osobe obvineného a prezentuje extrémne negatívne názory na jeho osobu“, tak tieto sú výlučne neodôvodnenou interpretáciou obvineného, založenou na jeho domnienkach a špekuláciách. 
Všeobecne možno konštatovať, že namietaná sudkyňa nikdy neučinila žiadne vyhlásenia k osobe obvineného. Naopak, je to práve obvinený, kto sa (a to opakovane) snaží spájať svoje vlastné, dlhodobé vnímanie novinárky Xxxxxxxxxxxxxxxxx s namietanou sudkyňou, keď konkrétne popisuje a hodnotí svoj vzťah k novinárke. Z tohto spájania sa obvinený následne snaží vyvodzovať závery o prekážkach nestrannosti na strane namietanej sudkyne, hoci v skutočnosti ide z jeho strany výhradne o subjektívne hodnotenie výkonu povolania novinárky, jej článkov či iných mediálnych vyjadrení (ktorá však žiadnym spôsobom nekonkretizuje), s ktorými namietanú sudkyňu účelovo spája, keďže namietaná sudkyňa nikdy a žiadnym spôsobom nedala príčinu na také úvahy obvineného, v dôsledku čoho k nim prišlo bez vedomia namietanej sudkyne a mimo jej vôle. 
Na tomto mieste súd okrem už uvedených skutočností dopĺňa, že nie je úlohou namietanej sudkyne zaujať obrannú pozíciu, ale výlučne iba vecne argumentovať a zaujať stanovisko k spochybňovaniu jej nestrannosti a nezaujatosti.  
Za neopodstatnené považuje súd aj poukazovanie obvineného na články a iné mediálne vyjadrenia novinárky Denníka N xxxxxxxxx, vrátane účelového podsúvania záveru o existencii vplyvu menovanej novinárky na rozhodovaciu činnosť namietanej sudkyne, odvodzovaných od ňou oficiálne a nezávisle publikovaných textov, čo zahŕňa aj snahu obvineného vnútiť namietanej sudkyni bez vecnej podstaty takých úvah atribúty zaujatosti a absenciu nestrannosti pre vymyslenú závislosť na postojoch osoby, ktorá s predmetnou trestnou vecou a skutkovými okolnosťami, ktoré sú predmetom rozhodovania v tejto trestnej veci, nemá vôbec nič spoločné.  
Na závere súdu o neopodstatnenosti námietky nie je spôsobilý nič zmeniť ani fakt, že namietaná sudkyňa a redaktorka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx majú blízky vzťah. Namietaná sudkyňa je pri výkone svojej funkcie autonómna a súčasne je aj samostatne mysliacou bytosťou, pričom pri prejednávaní a rozhodovaní v predmetnej trestnej veci nie je oprávnená (avšak ani povinná) posudzovať publikované texty či iné verejné vyjadrenia redaktorky Denníka N xxxxxxxx. 
Predsa len, rešpektujúc subjektívny pocit obvineného, premietnutý do konštatovania, že novinárka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx má mať extrémne negatívny názor na osobu obvineného, venoval súd náležitú pozornosť zdôvodneniu a vysvetleniu, že na prijatie iného, než už konštatovaného záveru súdu, by bolo nevyhnutné predložiť relevantné dôkazy, vychádzajúce z dostatočne konkretizovaného a reálneho skutkového základu, nie iba všeobecné tvrdenia a „odkazy“ na texty publikované v tlači s opísaním subjektívne vnímaného dojmu obvineného z nich. 
V nadväznosti na tieto skutočnosti súd dopĺňa, že stanovisko obvineného k úradnej osobe (namietanej sudkyni) je potrebné vziať do úvahy, nemusí však mať rozhodujúci význam, pretože k vylúčeniu sudkyne nestačí samotný pocit obvineného, ale musí existovať opodstatnená obava z jej zaujatosti. Subjektívne presvedčenie obvineného sa tak musí podradiť objektívnemu posúdeniu. Ani podanie trestného oznámenia, návrhu na disciplinárne opatrenie alebo žaloby na ochranu osobnosti nemusí viesť k vylúčeniu sudcu [R 22/2011; NR z 9. septembra 2015, 3 Tdo 23/2015; IV. ÚS ČR 67/2004 (U 42/34 SbNU 413)]. Inak to môže byť, ak podá trestné oznámenie sudca na obvineného (IV. ÚSn 38/2009). To sa však v danom prípade nestalo.
Pokiaľ obvinený argumentoval, že vzťah namietanej sudkyne a novinárky Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx v spojení s publikačnou činnosťou menovanej novinárky je dôvodom, pre ktorý sa namietaná sudkyňa nemôže objektívne javiť nestrannou, súd uvádza, že nielen namietaná sudkyňa, ale aj menovaná novinárka pôsobia vo verejnom priestore. Kým namietaná sudkyňa je predstaviteľkou súdnej moci, tak redaktorka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx je novinárka, ktorá širokej verejnosti sprostredkúva zistené a overené informácie, teda v širšom zmysle sa podieľa na realizácii práva na informácie, zaručeného v Článku 26 odsek 1 Ústavy Slovenskej republiky (pozri uznesenie NS SR sp. zn. 5Tost/28/2023 zo dňa 17. októbra 2023, pozri tiež uznesenie NS SR sp. zn. 3Tost/29/2024 zo dňa 18. septembra 2024). 
Namietaná sudkyňa ako aj redaktorka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx vykonávajú svoje povolania, ktorých špecifický charakter nevylučuje, že môže dôjsť k ich prieniku. V nadväznosti na právo rodinných príslušníkov sudcu byť aktívni vo všetkých sférach verejného života ako aj na právo slobodne vyjadrovať svoje názory na otázky týkajúce sa spoločnosti, bude vždy namieste skúmať, ako a či vôbec môžu takéto aktivity ovplyvniť vnímanie nestrannosti sudcu verejnosťou (pozri uznesenie NS SR sp. zn. 5Tost/28/2023 zo dňa 17. októbra 2023, pozri tiež uznesenie NS SR sp. zn. 3Tost/29/2024 zo dňa 18. septembra 2024). 
Vo význame pravidiel, že nepostačuje zistenie, že sudkyňa je subjektívne nestranná, ale musí sa ako nestranná aj objektívne javiť v očiach strán (spravodlivosť nielenže má byť vykonávaná, ale sa musí aj javiť, že je vykonávaná), sa v predmetnej veci javí ako správne skúmať a hľadať odpoveď na otázku, aký by mohla mať namietaná sudkyňa záujem na tom, aby rozhodla v súlade s názorom prokurátora o zaistení majetku obvineného a v tomto skúmaní pokračovať a hľadať odpoveď aj na otázku, aký záujem (a či vôbec nejaký) vyplýva v tejto súvislosti z publikačnej činnosti redaktorky Denníka N xxxxxxxxxxxxx. 
Podľa názoru súdu obvinený nepredložil žiadny dôkaz o tom, že by namietaná sudkyňa mohla mať záujem rozhodnúť v súlade s názorom prokurátora a len predpokladá a domnieva sa, že „sudkyňa pre nedostatok objektívnej nestrannosti nespĺňa atribúty nezávislého justičného orgánu“, pretože má blízky vzťah k redaktorke Denníka N xxxxxxxxxxxxxx. 
Obvinený súdu nepredložil žiadny (teda ani hodnoverný, ani relevantný) dôkaz, z ktorého by vyplývalo, že redaktorka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx v publikovaných textoch, či iných jej verejných vyjadreniach uvádzala skutočnosti týkajúce sa predmetu konania v preskúmavanej trestnej veci obvineného, konštatovala názor na túto vec, alebo sa vyjadrila nejakým spôsobom k rozhodnutiu prokurátora o zaistení majetku obvineného, a to najmä v rovine očakávania, alebo v rovine konštatovania, či hodnotenia. 
Naviac, v tejto súvislosti považuje súd za vhodné poznamenať, že namietaná sudkyňa tiež dôrazne odmieta tvrdenie obvineného, že „utajila“ vzťah k redaktorke Denníka N xxxxxxxxxxxxx. Predovšetkým, vzťah namietanej sudkyne a redaktorky Denníka N nebol vzťahom tajným, ani vzťahom utajovaným, a tak sa obvineným uvádzaná argumentácia o odopretí práva namietať sudkyňu javí ako ďalšia účelová interpretácia udalostí, ku ktorým prišlo v dôsledku bezprecedentného zásahu do súkromia namietanej sudkyne a redaktorky Denníka N, ku ktorému sa namietaná sudkyňa verejne vyjadrila počas vypočutia na zasadnutí Súdnej rady Slovenskej republiky dňa 15. 08. 2023.        
Súd zastáva názor, že ak by mala byť dôvodom na vylúčenie sudkyne z vykonávania úkonov trestného konania v trestnej veci obvineného len samotná skutočnosť, že redaktorka Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx v minulosti publikovala svoje príspevky vo vzťahu ku kauzám, ktoré sa neskôr stali predmetom konania na súde, potom by test objektívnej nestrannosti prestal byť testom a stal by sa zákonitou nevyhnutnosťou (pozri uznesenie NS SR sp. zn. 5Tost/28/2023 zo dňa 17. októbra 2023, pozri tiež uznesenie NS SR sp. zn. 3Tost/29/2024 zo dňa 18. septembra 2024). 
Objektívna nestrannosť sa posudzuje podľa vonkajších objektívnych skutočností a spočíva v posúdení, či nezávisle od osobného správania sudcu určité overiteľné skutočnosti neumožňujú pochybovať o jeho nestrannosti (III. ÚS 491/2016). Rozhodujúcim prvkom v otázke rozhodovania o zaujatosti zákonného sudcu je to, či dôvod obavy je objektívny zo strany nezainteresovaného pozorovateľa. Treba rozhodnúť v každom jednotlivom prípade, či povaha a stupeň vzťahu sú také, že prezrádzajú nedostatok nestrannosti súdu (xxxx proti Spojenému kráľovstvu, rozsudok ESĽP z 10. 6. 1996, č. 22399/93). Ani teóriu zdania nemožno vykladať tak, že možno zákonného sudcu vylúčiť akoby „pre istotu“, a k obmedzeniu ústavou garantovaných práv už vôbec nemôže dôjsť preto, že si to vyžaduje aktuálna spoločenská objednávka. 
Objektívnu nestrannosť nemožno chápať tak, že čokoľvek, čo môže vrhnúť čo aj len tieň pochybnosti na nestrannosť sudcu, ho automaticky vylučuje ako sudcu nestranného. Existencia oprávnených pochybností závisí vždy od posúdenia konkrétnych okolností prípadu a podľa objektívneho kritéria sa musí rozhodnúť, či (úplne odhliadnuc od osobného správania sa sudcu) existujú preukázateľne skutočnosti, ktoré môžu spôsobiť vznik pochybností o nestrannosti sudcu (pozri tiež xxxxx proti Rakúsku). Pri rozhodovaní, či je daný oprávnený dôvod na obavu, že konkrétny sudca je nestranný, je stanovisko osoby oprávnenej namietať zaujatosť dôležité, ale nie rozhodujúce; určujúce je to, či sa môže táto obava považovať objektívne za oprávnenú. Za objektívne však nemožno považovať to, ako sa nestrannosť sudcu len subjektívne niekomu javí, ale to, či reálne neexistujú okolnosti objektívnej povahy, ktoré by mohli viesť k legitímnym pochybnostiam o tom, že sudca určitým, nie nezaujatým vzťahom k veci disponuje. Aj pri zohľadnení teórie zdania môže byť sudca vylúčený z prejednávania a rozhodovania veci iba v prípade, keď je celkom zjavné, že jeho vzťah k veci, účastníkom alebo ich zástupcom dosahuje taký charakter a intenzitu, že aj napriek zákonom ustanovenej povinnosti nebude môcť rozhodovať „sine ira et studio“, teda nezávisle a nestranne (uznesenie Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z 22. augusta 2012, sp. zn. 5Cdo/140/2011).
Ku namietaným skutočnostiam, ktorými majú byť vzťah sudkyne a redaktorky a publikačná činnosť redaktorky, by preto museli pristúpiť ďalšie faktory, ktoré umožnia realizáciu testu objektívnej nestrannosti. Takými faktormi môže byť napríklad majetkový záujem sudkyne alebo redaktorky na výsledku súdneho konania, záujem sudkyne pomstiť sa obvinenému za útoky na jej osobu, negatívne vyjadrenia sudkyne vo vzťahu k obvinenému, či verejná podpora obsahu publikačnej činnosti redaktorky a prítomnosť takých faktorov musí byť preukázaná, nielen prezumovaná.
Vylúčenie sudkyne z vykonávania úkonov trestného konania v trestnej veci obvineného nemôže byť založené len na jeho pochybnosti, vyplývajúcej z existencie blízkeho vzťahu namietanej sudkyne a redaktorky Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx a zároveň z publikačnej činnosti tejto redaktorky, pretože bez pristúpenia ďalšieho objektívne merateľného faktoru je vo svojej podstate len subjektívnym presvedčením obvineného. Existencia blízkeho vzťahu sudkyne a redaktorky Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx a zároveň existencia publikačnej činnosti menovanej redaktorky by mohli založiť dôvod pre vylúčenie sudkyne pre jej pomer k prejednávanej veci vtedy, ak by sudkyňa, resp. menovaná redaktorka ako blízka osoba sudkyne, mohli mať záujem na výsledku konania proti obvinenému, z ktorého by mohli mať prospech, alebo naopak, ujmu. 
Súd konštatuje, že obvinený neuviedol v námietke zaujatosti, aký prospech by namietaná sudkyňa získala alebo akú ujmu by namietaná sudkyňa utrpela v závislosti od výsledku konania, predmetom ktorého je rozhodnúť o zaistení jeho majetku. Získanie prospechu, či utrpenie ujmy nepreukázal obvinený ani vo vzťahu k osobe novinárky xxxxxxxxxx. 
Tvrdenia obvineného o dlhodobo vyjadrovaných extrémne negatívnych názoroch novinárky Xxxxxxxxxxxxxxxxx voči jeho osobe sú nepodložené a odvodzované výlučne z jeho subjektívneho prežívania. 
Pokiaľ ide o redaktorku Denníka N xxxxxx, bez ohľadu na výsledok konania, predmetom ktorého je rozhodnutie o sťažnosti obvineného proti uzneseniu prokurátora o zaistení majetku obvineného, súd opakovane uvádza, že v žiadnom prípade nie je možné hovoriť o prospechu a ani o ujme, a to aj z dôvodu, že súdu nebol predložený dôkaz o tom, že by v publikovaných textoch alebo verejných vyjadreniach menovanej redaktorky Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx boli vyjadrené akékoľvek jej očakávania vo vzťahu k rozhodovacej činnosti namietanej sudkyne v trestných veciach obvineného (pozri uznesenie NS SR sp. zn. 5Tost/28/2023 zo dňa 17. októbra 2023, pozri tiež uznesenie NS SR sp. zn. 3Tost/29/2024 zo dňa 18. septembra 2024). 
Vychádzajúc z vyššie v texte podrobne rozpísaných skutočností a princípov vzťahujúcich sa k otázke posudzovania nestrannosti a do úvahy berúcich poznatkov z ustálenej súdnej praxe, súd súhrnne konštatuje, že obvinený poukazovaním na blízky vzťah namietanej sudkyne a redaktorky Denníka N Xxxxxxxxxxxxxxxxx fabuluje dôvod zaujatosti sudkyne v jeho trestnej veci a toto jeho počínanie nemá reálny skutkový základ ani oporu v konkrétnych faktoch, ktoré by ním popisované pochybnosti potvrdzovali. 
Súd zastáva názor, že akékoľvek vyjadrenia samotného obvineného, alebo vyjadrenia iných, tretích osôb na sudkyňu, vrátane verejnej kritiky, pre vylúčenie sudcu z úkonov konania v trestnej veci obvineného nemôžu postačovať. Inými slovami povedané, ak by sám obvinený, ale príp. aj iné osoby na sudkyňu dostatočne dlho útočili (priamo a otvorene, alebo aj nepriamo a skryto), resp. sa znevažujúco, či akokoľvek inak hanlivo vyjadrovali alebo inými nekorektnými spôsobmi vytvárali na sudkyňu nátlak, s cieľom nielen navodiť diskomfort, znepokojiť, zneistiť alebo až zastrašiť sudkyňu pri riadnom výkone jej rozhodovacej činnosti, ale aj so zámerom vyvolať dojem o existencii averzie alebo antipatie medzi sudkyňou a osobami, vo vzťahu ku ktorým je rozhodujúce skúmať pomer, išlo by stále len o domnienky a špekulatívne interpretácie obvineného, ktoré vylúčenie sudcu z konania nedokážu a ani nemôžu rozumne zdôvodniť. V prípade opačného prístupu súdu pri hodnotení opodstatnenosti takéhoto dôvodu by si obvinený mohol účelovo a premyslene vyberať sudcov, ktorí o ňom budú rozhodovať. 
Záverom preto súd konštatuje, že namietaná sudkyňa nemala a naďalej nemá žiadny záujem na priebehu a ani na výsledku predmetného, prípravného štádia trestného konania. 
Pokiaľ teda išlo o obvineným uvádzaný vzťah namietanej sudkyne k redaktorke Denníka N xxxxxxxxx a cez jej osobu (nepriamo) tak aj k samotnému obvinenému, ten sudkyňu z konania a rozhodovania nevylučuje. 
     	Súd tak po preskúmaní námietky zaujatosti nezistil, že by vznikla pochybnosť o nezaujatosti sudkyne Mgr. Pamely Záleskej podľa § 31 odsek 1 Trestného poriadku, pretože nezistil žiadny pomer tejto sudkyne k prejednávanej trestnej veci, či k osobe obvineného, ktorého sa úkon priamo týka. 
Keďže podľa najlepšieho vedomia, svedomia a vnútorného presvedčenia súdu neexistuje prekážka, ktorá by bránila nestrannosti a nezaujatosti namietanej sudkyne, rozhodol tak ako je uvedené vo výroku tohto uznesenia. 

	
P o u č e n i e :  	Proti tomuto uzneseniu je možné podať sťažnosť na Špecializovaný trestný súd do troch pracovných dní od jeho oznámenia. 
O sťažnosti rozhoduje Najvyšší súd Slovenskej republiky.
                                 
V Pezinku, 30. júna 2025

                  
                                                                                         Mgr. Pamela   Z á l e s k á                                                                                                                                                 
                                                                                     sudkyňa pre prípravné konanie